Zdravlje
12. 07. 2024. 17:24 0
Kako sačuvati srce i glavu tokom paklenih vrućina?
Zbog tropskih vrućina u Srbiji upaljen je crveni meteo alarm. Kako preživeti afričke temperature na vrelom asfaltu? Kako da sačuvamo srce i glavu? O ovim temama je pričao kardiolog dr Goran Popović.
- Pacijenti su uglavnom stari hronični bolesnici, jer je potrebno korigovati terapiju, a novi bolesnici se prvi put sreću sa nekim od kardioloških problema. Najčešće su to skokovi ili padovi krvnog pritiska - rekao je dr Popović u emisiji "Uranak" na televiziji K1.
Šta znači menjanje terapije srčanim bolesnicima tokom vrelih dana?
- Pacijent od oko sedamdesetak godina, koji ima povišen krvni pritisak, aritmiju, imao je infarkt, ugrađen mu je stent i dodatno ima šećernu bolest, zbog toga ima veliki broj različitih lekova. Svaki od tih lekova može na određeni način da utiče na krvni pritisak. Takvim pacijentima se savetuje da kod kuće češće mere krvni pritisak i da na osnovu toga korigujemo terapiju, obično je smanjimo. Kada prođu vrućine, tu terapiju vraćamo na određene propisane doze.
Doktori savetuju da bi razlika između klimatizovane prostorije i spoljne temperature trebala da bude osam stepeni, ali doktor Popović objašnjava:
- Kada napolju imate 40 stepeni, naravno da nećete klimu držati na 32 stepena, ali je vrlo bitna aklimatizacija. Držite u prostoriji nekih 27 stepeni, neće biti mnogo. Ne treba preterivati i nemojte spuštati ispod 25. To je neka donja granica komfora kada organizam može da se adaptira, jer ako dugo boravite u toj hladnoj prostoriji, pa izađete napolje bez neke aklimatizacije, zaista možete da doživite kolaps - rekao je doktor, a potom objasnio šta znači aklimatizacija:
- Mnogi ljudi u kolima drže veoma nisku temperaturu i onda kada izađu iz auta padnu i izvrnu se pored njega. Ako već planirate izlazak napolje iz kancelarije, automobila, kuće, podignite temperaturu na tih nekih 27 stepeni. Biće vam manji toplotni šok kada izađete na 40 stepeni - dodaje.
Ukoliko na velikim vrućinama morate da idete negde, doktor savetuje da se sve obaveze završe do 10 sati
- Ako baš morate da izlazite u podne, birajte senovitu stranu ulice. Ako nema senke, obavezno stavite šešir ili kačket na glavu. Poželjno je kačket okrenuti naopako kako biste čuvali vrat, jer kroz njega prolaze krvni sudovi, a osunčavanje vrata dovodi do kolapsnog stanja zbog širenja krvnih sudova. Pokvasite glavu i kačket, jer ćete manje ugroziti glavu. Moramo znati da naš mozak najviše trpi, kao i srce i ceo organizam. Kada se krvni sudovi u mozgu prošire, krvni pritisak pada i dolazi do kolapsnog stanja, što može dovesti do raznih povreda.
Nosite sa sobom obavezno flašicu vode koja ne mora biti zaleđena; čak mnogi lekari tvrde da mlaka voda bolje hladi, iako to nikome od nas ne deluje kao razumno objašnjenje, savetuje kardiolog.
- Takođe, nemojte unositi alkohol - kaže doktor i objašnjava zbog čega nije poželjno piti čak ni pivo na velikim vrućinama:
- Pivo potencira znojenje, koje će da ohladi kožu i potpuno će vas iscrpeti, jer gubite tečnost i elektrolite. Kada unosite tečnost, morate nadoknađivati i elektrolite da ne bi došlo do disbalansa. Savetujem da se pije magnezijum, jer on stabilizuje rad srca.
- Ne treba piti samo običnu vodu, može i gazirana, jednu ili dve čaše, jer ona sadrži dovoljno elektrolita koje ćete nadoknaditi. Hidratacija je iznad svega. Vrlo je važno znati koja je količina potrebna. Na ovoj temperaturi, potrebno je piti do 3 litre vode dnevno, a oni koji rade na otvorenom, moraju piti po šest ili sedam litara vode, jer mnogo gube toplotu znojenjem.
Kardiovaskularni sistem na toploti najviše trpi
- Kardiovaskularni sistem prvi reaguje na veliku toplotu obaranjem krvnog pritiska, zato što dolazi do širenja krvnih sudova. Nagli pad pritiska može dovesti do ubrzanog rada srca. Ako je srce bolesno i nemate odgovarajuću terapiju za koronarnu bolest, možete izazvati srčani udar, a poremećaj ritma može dovesti do gubitka svesti - kaže doktor.
- Što se tiče digestivnog sistema, on može indirektno opteretiti vaš kardiovaskularni sistem ako jedete kaloričnu i masnu hranu. Zato je preporuka da ne unosite velike količine mesa i masne hrane, jer varenje takve hrane zahteva puno krvi i enzima, što opterećuje kardiovaskularni sistem i može izazvati brojne posledice. Preporučuje se lagana hrana i veliki unos tečnosti.
Kako treba da izgleda doručak na visokim temperaturama?
- Nemojte da jedete masno lisnato testo, komplet lepinja je zabranjena, jer je to masna kalorična hrana, koja je potpuno nepotrebna u ovim situacijama. Jedite žitarice i lako svarljive namirnice - dodaje doktor Popović.
Komentari 0
ostavi komentar